![]() ![]() | |||||
---|---|---|---|---|---|
![]() | |||||
Designació provisional | A807 FA ![]() | ||||
Tipus | asteroide ![]() | ||||
Grup de planetes menors | cinturó d'asteroides ![]() | ||||
Tipus espectral (asteroide) | Asteroide de tipus V[1] ![]() | ||||
Descobert per | Heinrich Olbers[2] ![]() | ||||
Data de descobriment | 29 març 1807[1] ![]() ![]() | ||||
Epònim | Vesta[3] ![]() | ||||
Cos pare | Sol ![]() | ||||
Època | 13 de setembre de 2023 ![]() | ||||
Dades orbitals | |||||
Vegeu-ne la posició actual | |||||
Apoàpside | 2,57319 ua[1] ![]() | ||||
Periàpside | 2,15065 ua (arg (ω): 151,66228)[1] ![]() | ||||
Semieix major a | 2,36192 ua[1] ![]() | ||||
Excentricitat e | 0,08945[1] ![]() | ||||
Període orbital P | 1.325,86 d[1] ![]() | ||||
Anomalia mitjana M | 169,3518 ° (13 setembre 2023)[1] ![]() | ||||
Inclinació i | 5,56 ° ↔ pla invariable 7,14218 °[1] ![]() | ||||
Longitud del node ascendent Ω | 103,70999 °[1] ![]() | ||||
Característiques físiques i astromètriques | |||||
Radi | mitjana geomètrica: 262,7 km ![]() | ||||
Diàmetre | 525,4 km[4] ![]() | ||||
Magnitud absoluta | 3,22[1] ![]() | ||||
Magnitud aparent (V) | 5,1 (banda V)[5] ![]() | ||||
Àrea de superfície | 866.000 km² ![]() | ||||
Massa | 2.590,76 Eg[6] ![]() | ||||
Volum | 74.600.000 km³ ![]() | ||||
Densitat mitjana | 3,456 g/cm³[7] ![]() | ||||
Periode de rotació | 5,34212766 h[1] ![]() | ||||
Gravetat superficial equatorial | 0,22 m/s² ![]() | ||||
Albedo | 0,4228 (albedo geomètrica)[1] ![]() | ||||
Temperatura de superfície |
| ||||
Catàlegs astronòmics | |||||
Identificador JPL | 20000004 ![]() | ||||
Sèrie | |||||
« (3) Juno ![]() ![]() |
Vesta és el tercer major asteroide del cinturó d'asteroides, amb 468 km de diàmetre, i el quart que fou descobert. La seva grandària i superfície inusualment brillant fan de Vesta l'asteroide més brillant. És l'únic asteroide de vegades visible a ull nu, semblant a una estrella de 6a magnitud.
Fou descobert el 29 de març de 1807 des de Bremen pel metge i físic alemany Heinrich Wilhelm Olbers, les aficions del qual el van dur a estudiar l'òrbita d'aquests astres (de fet, va descobrir cinc astres, a més de Vesta i (2) Pal·les). Olbers va batejar l'asteroide com a Vesta, la dea verge romana de la llar, a causa d'un suggeriment del prominent matemàtic Carl Friedrich Gauss.
Després del descobriment de Vesta en el 1807, no es va trobar cap altre asteroide durant 38 anys. El següent va ser (5) Astrea.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search